Když přijde víkend, většina radioamatérů sbalí fidlátka a vyjede někam na kopec. Ideálně na odzkoušenou kótu, odkud je spojení jisté. Mezi členy a příznivci naší expedice máme však i některé jednotlivce (oni se jistě poznají), kteří na portejblech téměř cíleně vyhledávají takové kóty, ze kterých to "nechodí". Kdyby to však chtěl někdo ještě o jeden řád povýšit, může se věnovat vysílání nikoli z kopců, ale naopak z údolí, strží, roklí, lomů a kaňonů!
Cože si to tam šuškáte? Kolik že mám v krvi promile? Ale ne, já to opravdu myslím vážně! Vždyť s vysílačkou se dovoláte i ze dna propasti Macocha - samozřejmě pokud použijete správný způsob...
Pokud chcete vysílat z hlubokého údolí ven, napřímo to nepůjde. Radiová vlna se přes kopec neohne. Jediný způsob je, vysílat kolmo vzhůru "do mraků" a doufat, že se část signálu odrazí zpět k zemi, kde jej zachytí protistanice. Mnozí namítnou: "A co je na tom zvláštního? Vždyť ionosferický odraz používají radioamatéři už od pradávna - bez něj by neudělali žádná DX spojení ." Jenže právě v tomto chápání může být skrytý háček možného neúspěchu. Bude potřeba splnit úplně jiné podmínky a použít i jiné technické vybavení než se používají na spojení dálková:
V odborných článcích na internetu se můžete dočíst:
...že NVIS spojení se používá především v armádě. Vojáci používají frekvence od 2 do 4 MHz v noci a od 5 do 7 MHz přes den. Pokrytí signálem je souvislé, bez hluchých míst, v okruhu do 650 km okolo vysílače a to i ve členitém terénu. Strategické využití má tato technologie zejména v tropech...
Na obecné seznámení to stačí, ale pro praktické použití jsou tyto informace nedostatečné.
Aktuální mapku najdete zde https://www.sws.bom.gov.au/HF_Systems/6/5
Aktuální graf kmitočtu f0F2 najdete zde https://www.ngdc.noaa.gov/stp/IONO/rt-iono/realtime/PQ052_foF2.png
Pozornému čtenáři při prohlížení mapky jistě neunikne, že směrem od rovníku kmitočet f0F2 stoupá a celé pole se ještě navíc v denním rytmu přesouvá po obvodu Země. Úspěšné spojení lze navázat prakticky po celý den, ale jen tehdy, pokud je zvolena ve správný čas ta správná frekvence.
Pokud narazíte na návod, kde se píše, že radioamatéři používají pro NVIS kmitočty 3,5 a 7 MHz a jehož autorem je třeba Američan žijící na Floridě, v Kalifornii či na Hawai, zbystřete! On, díky své zeměpisné poloze, může používat podstatně vyšší kmitočet, než vy zde ve Střední Evropě. Když jeho návod bezmyšlenkovitě okopírujete, spláčete nad výsledkem. Americká radioamatérská sdružení, která využívají NVIS spojení při spolupráci se záchrannými sbory v dobách mimořádných událostí, často používají během dne radiové pásmo 7 MHz. A ze stejného důvodu se používá pásmo 5,3 MHz, na kterém v USA funguje NVIS spojení po celý den a ne nadarmo se přezdívá Rock Band.
Pokud se podíváte nad Evropu, bývá v časech slunečního minima vzestup kmitočtu f0F2 nad 4 MHz poměrně vzácný a rozhodně netrvá po celý den. S vyššími kmitočty a se spojením na pásmu 7 MHz můžene počítat jen když nám sluníčko vyjde vstříc a zvýší svou aktivitu. Proto pokuch začínáte s experimentováním, bude v našich podmínkách daleko efektivnější věnovat se NVIS pokusům na pásmu 3,5 MHz a během zimního období dokonce i na pásmu 1,8 MHz. V tomto ohledu je to, ve srovnání s americkými radioamatéry, pro nás nepříznivé - antény pro dolní krátkovlnná pásma jsou stavebně rozměrnější. A tak zatím co si kolega z USA může dovolit ke své NVIS anténě na čtyřicítku natáhnout i pozemní síť reflektorů. Naopak český portejblista bude rád, když si do turistického baťůžku přibalí Yaesu FT-817 a obyčejné čtyřicetimetrové invertované véčko na osumdesátku, jehož střed se mu podaří zavěsit alespoň do sedmimetrové výšky někde na větev (invertované-V je jednoduchá a přitom velmi dobrá NVIS anténa) .
Protože se spojení NVIS odehrává geograficky na malém území, většinou v rámci hranic jednoho státu (co do dosahu urazí však vlna vzdálenost 2x 250km), není pro mnohé české radioamatéry zajímavé a při místním spojení raději komunikují přes VKV či UKV převaděč. Je to škoda, protože umění navázat spolehlivé NVIS spojení (do míst jinými pojítky nedostupnými), může být mimořádně důležité třeba právě v období různých živelných událostí, kdy ostatní způsoby komunikace selžou nebo budou převaděče bez proudu. Osobně by mě jako patriota potěšilo, kdyby se tomuto odvětví radioamatérské činnosti věnovalo více operátorů. Alespoň pro zábavu**. Nikdy nevíme, kdy se nám tato praktická zkušenost může v budoucnu hodit. Ale už se možná blýská na lepší časy - v době koronavirové pandemie vznikl na pásmu 80 metrů mnoha operátory hojně navštěvovaný odpolední kroužek, vedený Honzou OK2VPX ze Senice na Hané, který začíná denně v 17:30 místního času v okolí frekvence 3,773 MHz LSB, kde se můžete ozvat a spojení vyzkoušet. Když použijete anténu v plné nezkrácené délce, třeba výše zmíněné invertované-V, dokážete udělat spojení i s výkonem pouhých 5 wattů.
[datum: 23.7.2020; licence: CC-BY-ND]
§ Upozornění:
Informace obsažené na těchto stránkách jsou poskytovány „tak jak jsou", bez jakýchkoli záruk. Nejedná se o návod ve smyslu občanského zákoníku. Veškerá rizika související s použitím těchto informací přebírá uživatel. Tyto stránky obsahují informace získané vlastním studiem a vlastními praktickými pokusy. Využitím těchto informací podstupuje uživatel sám dobrovolně určité riziko možné škody. Veškerá rizika podstupuje uživatel sám a autor stránek za ně nepřebírá žádnou zodpovědnost.